В Україні у голів обласних державних (військових) адміністрацій в цілому 237 радників. Аналітики зробили запити до обласних державних (військових) адміністрацій, аби з’ясувати кількість радників – штатних і позаштатних – голів ОДА (ОВА). Про це повідомляє «Антикорупційний вимір» із посиланням на аналітику ГО «Антикорупційний штаб».
Станом на лютий 2024 року отримали у відповідь на свої запити наступні дані:
- Дві обласні адміністрації не надали інформації на запити щодо радників взагалі: Закарпатська та Чернівецька.
- Одеська обласна військова адміністрація відмовила в наданні інформації, мотивуючи це персональними даними та воєнним станом.
- Взагалі не має радників голова Тернопільської ОДА. В Донецькій ОВА радник лише один – у штаті.
- Найбільше радників в очільників Миколаївської ОДА (27 радників, з яких 23 на громадських засадах і 4 – у штаті) та Львівської ОДА (23 радників, з яких 22 на громадських засадах і 1 у штаті).
- Найбільше радників у штаті, тобто таких, яким платять зарплату, — 8 — у Сумській ОДА.
- Двоє радників увільнені у зв’язку з мобілізацією: один у Житомирській ОДА та одна – у Хмельницькій (у Хмельницькій ОДА мобілізована жінка-радниця голови ОДА – Ольга Зархіна).
- Лише чотири ОДА надали інформацію в машиночитному вигляді, як того вимагає закон: Львівська, Хмельницька, Чернігівська та Сумська. Інші надали скановані документи, які можна розпізнати лише в «ручному» форматі.
![](https://anticorruption-vymir.com.ua/wp-content/uploads/2024/05/photo_2024-05-03_09-09-48-1024x576.jpeg)
![](https://anticorruption-vymir.com.ua/wp-content/uploads/2024/05/photo_2024-05-03_09-09-48-2-1024x576.jpeg)
Одеська ОВА мотивувала відмову в наданні відповіді безпековими заходами: нібито відповідь на запит може спричинити виток інформації та її використання. Подібної політики ОВА дотримується і щодо адвокатських та інших звернень. Втім, як саме інформація про радників, яким можливо навіть платять коштом бюджету, платників податків, може загрожувати безпеці, невідомо.
![](https://anticorruption-vymir.com.ua/wp-content/uploads/2024/05/screenshot_1238-1024x781.png)
Радник — дійсно одна з найбільш загадкових посад в Україні, каже голова правління Громадської організації «Антикорупційний штаб», юрист Сергій Миткалик. «Вони відіграють роль так званих «сірих кардиналів» у державних органах, мають доступ до державних органів, але на них зазвичай не поширюється антикорупційне законодавство. Тобто вони навіть не зобов’язані подавати електронні декларації. Фактично впливова посада з мінімальною відповідальністю», – коментує фахівець.
Можливість призначення радників на посаду визначена Законом України «Про місцеві державні адміністрації». Зокрема, зазначено, що голови місцевих державних адміністрацій утворюють для сприяння здійсненню повноважень місцевих державних адміністрацій консультативні, дорадчі та інші допоміжні органи, служби та комісії, члени яких виконують свої функції на громадських засадах, а також визначають їх завдання, функції та персональний склад.
Юрист «Антикорупційного штабу» звернув увагу на те, що у кожному відомстві є документи, які визначають статус радників очільника цього відомства. Наприклад, у Міністра внутрішніх справ, Міністра культури тощо. У міських голів і очільників ОДА чи ОВА також є свої внутрішні документи щодо радників. Положення про радників голови обласної державної адміністрації приймається відповідним розпорядженням голови. Такі нормативно-правові акти оприлюднені на сайтах ОДА. Радники можуть працювати як на громадських засадах, так і на оплачуваній основі.
«Радники на громадських засадах – це зазвичай фахівці у певній галузі, які дійсно радять очільнику у вільний від основної роботи час у цій галузі, – продовжує Миткалик. – Просто вони мають окремий вид зайнятості, який не дозволяє їм обіймати чиновницьку посаду».
Тобто це свого роду вид експертної громадської активності. Інша справа, коли радник – на оплачуваній посаді. І в цьому випадку можуть виникати питання, чи доцільно фінансувати радників коштом бюджету, чи ні.
«В такому випадку варто слідкувати, хто стає радниками у голови відомства, — каже Сергій Миткалик. — Іноді перед призначенням на посаду голова бажає придивитись до кандидата. Після цього призначає на відповідну посаду в облдержадміністрацію. Інколи він дає шанс другу або бізнес-партнеру: це можуть бути люди, які нещодавно звільнились зі скандалом з посади або політичні соратники. Нерідко посада радника – це спосіб перечекати певний час для політика перед більш значущим призначенням».
Також призначення радником замість іншої штатної посади може відбуватись через відсутність відповідного рівня освіти або досвіду, чого вимагають певні посади. Відтак, міському голові або голові ОДА (ОВА) простіше призначити радником і покласти певні обов’язки на людину, яка не відповідає посаді. Отже, кого призначили радниками начальника Одеської ОВА, чи є вони в нього взагалі і скільки платять, якщо є штатні, незрозуміло.
Читайте також: Ексочільник Одеської ОДА прогулює засідання Верховної ради, а його родина будує курорти
[…] […]